Zápisnica zo 17. zasadnutia Súdnej rady Slovenskej republiky
zo dňa 16. septembra 2008

Prítomní:
1)	JUDr. Milan Karabín
2)	JUDr. Viera Petríková 
3)	JUDr. Jana Bajánková
4)	JUDr. Igor Burger
5)	JUDr. Ján Burik - ospravedlnený
6)	JUDr. Ida Hanzelová 
7)	JUDr. Daniel Hudák 
8)	JUDr. Peter Hulla
9)	JUDr. Jozef  Janík
10)	JUDr. Anna Marková
11)	JUDr. Richard Molnár
12)	JUDr. Bohumil Novák
13)	JUDr. Juraj Sopoliga - ospravedlnený
14)	JUDr. Gabriela Šimonová
15)	JUDr. Mária Usačevová
16)	JUDr. Daniela Švecová
17)	JUDr. Helena Kožíková
18)	Doc. Mária Bujňáková

19)	JUDr. Blanka Weismannová - vedúca Kancelárie Súdnej rady SR

                                                           
	Predseda Súdnej rady Slovenskej republiky otvoril 17. zasadnutie Súdnej rady Slovenskej republiky (ďalej len "súdna rada"). Konštatoval, že súdna rada je uznášaniaschopná, ospravedlnili sa: JUDr. Ján Burik a JUDr. Juraj Sopoliga. 

Členom súdnej rady bol v písomnej podobe predložený návrh programu zasadnutia nasledovne:

Program:
1.	Prerokovanie komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu (1 Ksr 237/08) 

2.	Prerokovanie návrhu kandidáta na predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 224/08) 
3.	Prerokovanie žiadosti predsedu Krajského súdu v Žiline o člena do výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie 3 miest predsedov senátov pre občianskoprávne kolégium Krajského súdu v Žiline, 1 miesta predsedu senátu pre obchodno-správne kolégium Krajského súdu v Žiline a 1 miesta predsedu senátu pre trestné kolégium Krajského súdu v Žiline (1 Ksr 276/08) 

4.	Prerokovanie výzvy Krajského súdu v Bratislave č. 1 S 135/08 zo dňa 8.9.2008 na vyjadrenie sa k žalobe žalobcu JUDr. Stanislav Sojka, PhD., sudcu Okresného súdu Michalovce proti žalovaným: 1/ Súdna rada Slovenskej republiky a 2/ Minister spravodlivosti Slovenskej republiky o preskúmanie zákonnosti uznesenia Súdnej rady Slovenskej republiky č. 317 zo dňa 2.7.2008 (1 Ksr  216a/08)

5.		Prerokovanie postupu spracovania pripomienok k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov (1 Ksr 280/08)

Predseda súdnej rady navrhol za overovateľa zápisnice JUDr. Máriu Usačevovú.

Hlasovanie o overovateľovi zápisnice:
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Uznesenie č. 347
Súdna rada SR schvaľuje za overovateľa zápisnice JUDr. Máriu Usačevovú a za zapisovateľku tohto zasadnutia Janu Filipkovú.

JUDr. Kožíková navrhla, aby súdna rada zaujala stanovisko k zachovaniu podstaty právneho štátu ku kauze pána Lipšica, ktorá prebehla v Národnej rade SR. Zároveň navrhla vytvoriť komisiu, ktorá by vytvorila stanovisko za súdnu radu. K tomuto sa pripojili: JUDr. Petríková a JUDr. Molnár, JUDr. Novák.

Hlasovanie o programe rokovania ako celku s doplneným bodom:
Za: 14
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Uznesenie č.  348
Súdna rada SR schvaľuje program 17. zasadnutia Súdnej rady Slovenskej republiky. 

Rokovanie:

1.	Prerokovanie komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu (1 Ksr 237/08) 

Predseda súdnej rady konštatoval, že komisia určená uznesením č. 330 na spracovanie a doplnenie návrhu stanoviska súdnej rady k predloženému materiálu Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 20317/2008-10 návrh Komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu v zložení: JUDr. Milan Karabín, JUDr. Juraj Sopoliga, JUDr. Daniela Švecová, JUDr. Igor Burger, JUDr. Peter Hulla navrhla, aby súdna rada prijala  uznesenie:

Súdna rada SR po prerokovaní materiálu Ministerstva spravodlivosti SR č. 20317/2008-10 Návrh komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu, ktorého prerokovanie bolo vo vláde prerušené, prijala na svojom zasadnutí dňa 16. septembra 2008 nasledovné pripomienky:
Zásadnou koncepčnou požiadavkou v záujme zabezpečenia žiaduceho postavenia súdnej moci vo vzťahu k ostatným orgánom verejnej moci je posilňovanie postavenia Súdnej rady SR, ktorá v zmysle Ústavy SR reprezentuje nezávislosť súdnej moci od ostatných orgánov verejnej moci. Naplnenie tohto ústavného postavenia si vyžaduje rozšírenie kompetencií Súdnej rady Slovenskej republiky v personálnej oblasti, v otázke menovania a odvolávania predsedov a podpredsedov súdov a pri určovaní počtu sudcov potrebných na zabezpečenie výkonu súdnictva Slovenskej republiky. Zároveň sa žiada určiť odmeňovanie členov súdnej rady za výkon ústavnej funkcie v Súdnej rade SR, ako je to u ostatných ústavných činiteľov.
Je potrebné v rámci rozpočtového procesu legislatívnou úpravou zabezpečiť, aby Súdna rada SR predkladala NR SR návrh rozpočtov justície ako celku a niesla zodpovednosť za jeho realizáciu. Zároveň je potrebné adekvátne personálne odborne zabezpečiť Kanceláriu Súdnej rady SR na realizáciu jej ústavných kompetencií.  
V oblasti sudcovskej samosprávy súdna rada navrhuje, aby sa ponechali doterajšie kompetencie sudcovských rád, avšak je potrebné zaviesť úpravu zodpovednosti sudcovských rád za nesprávne rozhodnutia s negatívnym dopadom na správu súdu a výkon súdnictva, ktoré by posudzovala Súdna rada SR.
Pre komplexnosť materiálu je potrebné materiál doplniť o: 
-	jasne vymedziť dôvody na dočasné pozastavenie výkonu funkcie sudcu
-	vymedzenie zodpovednosti za škodu pri výkone súdnictva iba pri preukázaní úmyselného zavinenia
-	riešenie otázok v oblastiach zmien úpravy dočasného pozastavenia výkonu funkcie sudcu, podávania majetkových priznaní, úpravy zloženia disciplinárnych senátov, zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone funkcie, ako aj ďalších navrhovaných legislatívnych úprav.	
Pri úprave zloženia disciplinárnych senátov je potrebné vychádzať z Odporúčania (94) 12 prijaté výborom Rady Európy z 13.10.04 zloženie disciplinárnych senátov, čl. VI tak, aby odvolacie disciplinárne senáty boli zložené len zo sudcov Najvyššieho súdu SR.
Materiál je potrebné doplniť o jasné vymedzenie disciplinárnych deliktov s vypustením pojmu svojvôľa (nie je možné ho jasne definovať a je veľmi ľahko zneužiteľný) a jasne definovať disciplinárny delikt ako úmyselné protiprávne konanie podľa princípov trestného práva.
Súdna rada SR upozorňuje, že zabezpečenie činnosti súdnictva SR nevyhnutne vyžaduje finančné nároky na štátny rozpočet. Pre výkon súdnictva je potrebné vytvoriť materiálne podmienky pre výkon súdnictva, zvýšenie finančného krytia najmä pokiaľ ide o riešenie otázok budov súdov. Akútne je riešenie budovy Najvyššieho súdu SR a budovy súdov sídliacich v Košiciach, ako aj dokončenie rekonštrukcie na Krajskom súde v Prešove. Za najpriaznivejšiu alternatívu súdna rada považuje bezodplatný prevod správy budovy pre Najvyšší súd SR s tým, že v ďalších rokoch by boli potrebné kapitálové náklady na rekonštrukciu budovy. Ostatné alternatívy sú nákladnejšie. 
Súdna rada SR považuje za potrebné s dôvodnou požiadavkou navýšenia počtu sudcov upozorniť aj na potrebu navýšenia počtu osôb, ktoré participujú na výkone súdnictva – asistentov senátov, vyšších úradníkov a ostatný pomocný personál.
 Súdna rada považuje za vhodné doplniť materiál o riešenie otázky kariérneho postupu vyšších súdnych úradníkov ako pomocníkov sudcov a ich finančného ohodnotenie, keďže participujú na výkone súdnictva. Koncepcia by mala riešiť ich postavenie osobitnou úpravou ich postavenia v zákone o štátnej službe v justícii.
Súdna rada SR konštatuje, že zaťaženie sudcov NS SR je mimoriadne vysoké. Od roku 2005 sa nápad takmer zdvojnásobil, pričom počet sudcov ostal ten istý a preto Súdna rada SR považuje za dôvodnú požiadavku, na ktorú viackrát poukázala, zabezpečiť asistentov sudcov.
Súdna rada SR poukazuje na dlhodobý a  pretrvávajúci problém realizácie prechodu najkvalitnejších sudcov na súdy vyššieho stupňa, pretože nie sú vytvorené dostatočné podmienky a motivačné stimuly. Súdna rada SR považuje za vhodné riešiť problém zavedením paušálnych náhrad obdobne ako je to u sudcov Ústavného súdu SR a poslancov Národnej rady SR. 
Z hľadiska zachovania princípu rovnosti moci v právnom štáte súdna rada navrhuje doplniť materiál o to, aby nástupný plat sudcov okresných súdov bol na úrovni nástupného platu poslancov Národnej rady SR. Súdna rada zotrváva na svojom stanovisku a naďalej upozorňuje na potrebu odstránenia diskriminačného odmeňovania a ostatných zvýhodnení medzi sudcami špeciálneho súdu v porovnaní so sudcami ostatných súdov (platy a ďalšie naturálne pôžitky). 
Pokiaľ sa v materiáli naznačuje možnosť zavedenia dočasného sudcovského mandátu, súdna rada navrhuje ponechať doterajší právny stav.
  Súdna rada SR poukazuje na to, že navrhovaný revízny princíp v dovolacom konaní môže v konečnom dôsledku viesť k spomaleniu konania. Reálne hrozí nerešpektovanie ústavného práva občana na včasné súdne rozhodnutie a porušenie práva na spravodlivý proces v zmysle čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ľudských právach. Doterajšiu úpravu dovolacieho konania považuje Súdna rada SR za postačujúcu.
V časti materiálu dotýkajúcej sa vnútorných revízií súdov SR považuje súdna rada za potrebné zmeniť znenie materiálu tak, že doterajší stav revíznych činností považuje za vhodný. 
Výsledky revízie by sa mali prejaviť v dôslednej realizácii prijatých opatrení na odstránenie nedostatkov. Súdna rada SR považuje za potrebné zdôrazniť, že navrhované zameranie revízií na kvalitu rozhodovacej činnosti považuje súdna rada za neakceptovateľné, pretože kvalita sudcov sa má posudzovať na základe výsledkov rozhodovania o riadnych a mimoriadnych opravných prostriedkoch. Z poznatkov súdnej rady vyplýva, že doterajšia právna úprava je vyhovujúca a potrebná. 
K časti uvedenej v bode
4.3. „Opatrenia v oblasti kvality sudcov a súdnych rozhodnutí“ považuje Súdna rada SR doplniť v nasledovnom smere:
Súdna rada SR pokladá opatrenia navrhované v predloženom materiály v bode 4.3 za relevantné, pričom oblasť vzdelávania sudcov a súdnych úradníkov je naviac vhodné rozpracovať nasledovne:
Ďalej nahradiť odsek druhý a štvrtý a  pokračovať v texte nasledovne:
„Za rozhodujúce opatrenie v tomto bode považujeme samotné vzdelávanie sudcov a súdnych úradníkov, ktoré na zodpovedajúcej úrovni zabezpečuje Justičná akadémia na základe rozhodnutí relevantných subjektov (Súdnej rady SR a Rady Justičnej akadémie). V tomto kontexte by názov bodu 4.3. mal byť doplnený na 
„Opatrenia v oblasti kvality sudcov, súdnych rozhodnutí a vzdelávania“.
Za základnú prioritu považujeme konkrétne opatrenia zamerané na cielené vzdelávanie s výhľadovou perspektívou aj na dlhšie časové obdobie a zamerané na ďalšie profilovanie osobnosti sudcu, ktorý ako ústavný činiteľ musí napĺňať očakávania spoločnosti smerom k spravodlivému a nezávislému súdnemu rozhodovaniu.
Východiskom opatrení zvyšujúcich kvalitu sudcov a súdnych rozhodnutí v kontexte ich vzdelávania by malo byť akceptované vedomie a myslenie nielen sudcov v tom, že okrem toho, že sú národnými sudcami svojho štátu, sú aj sudcami Európskej únie, ktorej záväzné právne akty sú povinný vo svojich rozhodnutiach aplikovať. Naviac mnohé medzinárodné zmluvy majú v súlade s článkom 7 ods. 5 Ústavy SR prednosť pred zákonmi. V tomto smere osobitné postavenie má uplatňovanie Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
	Odborným garantom celého vzdelávacieho procesu justičnej obce musí byť Rada Justičnej akadémie. 
	Rôzne formy vzdelávania sudcov, justičných čakateľov a súdnych úradníkov zabezpečuje Justičná akadémia. Vzdelávanie sudcov a súdnych úradníkov musí vychádzať z obsahovej náplne vzdelávania schvaľovanej Súdnou radou po dohode s ministrom spravodlivosti na dlhšie časové obdobie než jeden rok. Rada Justičnej akadémie musí dôsledne zabezpečovať obsahovú náplň vzdelávania sudcov, ktorú premieta do ročných akademických plánov. Jednotlivé rozhodnutia musia na seba  nadväzovať. Vzhľadom k znovu zavedeniu inštitútu justičného čakateľa v blízkej budúcnosti bude potrebné rozlíšiť proces vzdelávania súdneho úradníka, ktorý sa bude zúčastňovať celoživotného vzdelávania od prípravného vzdelávania justičného čakateľa, ktorého vyvrcholením bude vykonanie odbornej justičnej skúšky. Až znovu oživením inštitútu justičného čakateľa ako poslednej cieľovej skupiny nastanú predpoklady pre dôsledné plnenie úloh vyplývajúcich zo zákona o Justičnej akadémii.
Celoživotné vzdelávanie sudcov bude pokračovať v súlade s koncepciou vzdelávania prijatou Radou Justičnej akadémie (napr. rozlíšenie vzdelávania funkčne mladších sudcov od starších sudcov a pod.). 
	Celoživotné vzdelávanie sudcov je potrebné zamerať najmä na: 
- ich postavenie ako subjektov súdnej moci, ktorej podstatou je tiež sudcovské tvorba práva, uplatňovanie právnych princípov v nadväznosti na výklad právnych predpisov v súlade s ústavou,
- kultiváciu osobnosti sudcu s dôrazom na rast jeho osobnosti, v snahe zvýšiť prestíž sudcovského stavu (orientovať vzdelávanie na etiku sudcu, etiku v práve, psychológiu osobnosti, komunikáciu s verejnosťou osobitne s médiami a pod.) a
- súdno-aplikačné problémy podľa jednotlivých právnych odvetví s osobitným zameraním na právo Európskej únie. 
Celoživotné vzdelávanie súdnych úradníkov je nutné zamerať na osvojenie si zručností potrebných na riadny výkon ich právomocí zverený právnymi predpismi v súlade s aktuálnou aplikačnou praxou.
Vzdelávanie sudcov, súdnych úradníkov, v budúcnosti aj justičných čakateľov je potrebné doplniť aj o oblasť efektívneho využívania počítačovej techniky a internetu so zameraním najmä na prácu s právnickým softvérom a internetom (vyhľadávanie právnych predpisov, vrátane medzinárodných zmlúv a právnych aktov EÚ, rozhodnutí súdov a iných informácií relevantných pre rozhodovaciu činnosť).
V rámci vzdelávania je nutné rozvíjať aj nedostatočné schopnosti pracovníkov justície v oblasti efektívneho využitia počítačovej techniky, dostupného právnického softvéru a internetu pri bežnej aplikačnej praxi (potreba systematického vzdelávania v oblasti). Výhľadovo u administratívnych pracovníkov je dôvodné zaviesť povinnosť absolvovania školenia na získanie ECDL certifikátu.
Významným faktorom je tiež dôsledné sledovanie plnenie zákonnej povinnosti sudcu vzdelávať sa, a to aj počas pracovnej doby, najmä prostredníctvom zavedenia určitého minimálneho počtu hodín (resp. počtu vzdelávacích akcií), ktoré by bol sudca povinný absolvovať na vzdelávacích aktivitách organizovaných justičnou akadémiou. Účasť sudcov na vzdelávacích aktivitách musí byť zverejňovaná na internetovom portáli Justičnej akadémie. Následne je nutné podmieniť kariérny postup sudcu vyhodnotením jeho účasti na aktivitách akadémie, vrátane jeho pôsobenia ako externého člena pedagogického zboru.“

Predseda súdnej rady navrhol, aby ostatní členovia súdnej rady predniesli svoje pripomienky k navrhnutému uzneseniu. JUDr. Švecová navrhla v odseku 3 nahradiť slová „......niesla zodpovednosť za jeho realizáciu“ za slová „......dohliadala na jeho realizáciu“ JUDr. Bujňáková považuje za nereálne zmeniť správcu rozpočtovej kapitoly. JUDr. Burger sa domnieva, že pokial je dané na jednej strane právo, musí korešpondovať zodpovednosť. Pokiaľ chce súdna rada dosiahnuť stav, aby si mohla rozhodovať sama, nevidí problém v tom, aby bol zmenený súčasný právny stav v tom, aby zodpovedal tejto požiadavke. JUDr. Hanzelová navrhla, aby boli tieto slová úplne vypustené a aby veta končila „....predkladala NR SR návrh rozpočtov justície ako celku.“ Zároveň navrhla možnosť, aby súdna rada bola správcom rozpočtu justície ako celku. JUDr. Novák konštatoval, že ak by došlo k deľbe kompetencií, musí prísť aj k deľbe zodpovednosti. Malo by byť taxatívne stanovené, v ktorých prípadoch má byť delená zodpovednosť a doplniť po dohode ministerstva so súdnou radou. Doc. Bujňáková to považuje za nárast kompetencií, za ktoré by mal zodpovedať profesionálny aparát, ktorý je teraz zriadený na ministerstve a prešiel by pod súdnu radu. Z diskusie vyplynulo, že komisia sa v 3. odseku zhodla na pôvodnom texte navrhnutom komisiou. 
V odseku 5 JUDr. Švecová navrhla zmeniť formuláciu „...je potrebné materiál doplniť o:“ na „...Súdna rada odporúča doplniť o:“
Odsek 7 posledná veta: bližšie špecifikovať ostatné alternatívy, ktoré sú výstavba novej budovy cca 600 mil. Sk a nájom inej budovy cca 27 mil. Sk ročne.
JUDr. Bajánková sa prihovorila, aby v uznesení boli konkrétne čísla, koľko stojí výstavba novej budovy a koľko nájom. 
JUDr. Švecová k ods. 5 na str. 2 veta druhá navrhla dať do nového odseku. A zmeniť text druhej vety na: Súdna rada SR považuje za vhodné upraviť paušálne náhrady obdobne ako je to u sudcov ÚS SR a poslancov NR SR.
JUDr. Hudák k ods. 3 str. 2 navrhol špecifikovať, čo je myslené pod kariérnym postupom. Predseda súdnej rady na vysvetlenie uviedol, že na OS a KS musí byť aby mal každý sudca asistenta, vyššieho súdneho úradníka, a aby bol vyriešený prechod na funkciu sudcu a zároveň ich platovo stimulovať. Zamestnanci súdov, ktorí sú v štátnej službe by mali byť riešení osobitným zákonom, kde by malo byť vyriešené ich zatriedenie, postup, atď. JUDr. Hudák by akceptoval karíérny postup vyšších súdnych úradníkov z nižšieho súdu na vyšší a nie kariérny postup zo súdneho úradníka na sudcu. JUDr. Hanzelová považuje za potrebné uvážiť, že by bol naozaj vhodný osobitný zákon pre vyšších súdnych úradníkov. JUDr. Burger sa priklonil ku kariérnemu postupu vyšších súdnych úradníkov z nižšieho súdu na vyšší. JUDr. Bajánková navrhla riešiť všetkých pomocníkov sudcov a upraviť ich postavenie osobitným zákonov. 
Článok 2 str. 2 doplniť o asistentov sudcov.
Článok 3 str. 2 nahradiť vetou: Podľa názoru súdnej rady túto otázku je vhodné ucelene riešiť prípravou samostatného zákona.
JUDr. Bujňáková str. 3 ods. 6 rôzne formy... navrhla, aby bol tento odsek zmenený v časti, vzdelávanie súdneho úradníka bude vyvrcholením vykonanie odbornej justičnej skúšky. JUDr. Burger navrhol zmeniť slovo rozlíšiť za diferencovať proces vzdelávania....

Hlasovanie za text uznesenia po vykonaných zmenách:
Za:15
Proti: 0
Zdržal sa: 1

Uznesenie č. 349
Súdna rada SR po prerokovaní materiálu Ministerstva spravodlivosti SR č. 20317/2008-10 Návrh komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu, ktorého prerokovanie bolo vo vláde prerušené, prijala na svojom zasadnutí dňa 16. septembra 2008 nasledovné stanovisko:
Zásadnou koncepčnou požiadavkou v záujme zabezpečenia žiaduceho postavenia súdnej moci vo vzťahu k ostatným orgánom verejnej moci je posilňovanie postavenia Súdnej rady SR, ktorá v zmysle Ústavy SR reprezentuje nezávislosť súdnej moci od ostatných orgánov verejnej moci. Naplnenie tohto ústavného postavenia si vyžaduje rozšírenie kompetencií Súdnej rady Slovenskej republiky v personálnej oblasti, v otázke menovania a odvolávania predsedov a podpredsedov súdov a pri určovaní počtu sudcov potrebných na zabezpečenie výkonu súdnictva Slovenskej republiky. Zároveň sa žiada určiť odmeňovanie členov súdnej rady za výkon ústavnej funkcie v Súdnej rade SR, ako je to u ostatných ústavných činiteľov.
Je potrebné v rámci rozpočtového procesu legislatívnou úpravou zabezpečiť samostatnú rozpočtovú kapitolu Súdnej rady SR s tým, aby Súdna rada SR predkladala NR SR návrh rozpočtov justície ako celku a niesla zodpovednosť za jeho realizáciu. Zároveň je potrebné adekvátne personálne odborne zabezpečiť Kanceláriu Súdnej rady SR na realizáciu jej ústavných kompetencií.  
V oblasti sudcovskej samosprávy súdna rada navrhuje, aby sa ponechali doterajšie kompetencie sudcovských rád, avšak je potrebné zaviesť úpravu zodpovednosti sudcovských rád za nesprávne rozhodnutia s negatívnym dopadom na správu súdu a výkon súdnictva, ktoré by posudzovala Súdna rada SR.
Pre komplexnosť materiálu Súdna rada odporúča  materiál doplniť o: 
-	jasné vymedzenie dôvodov na dočasné pozastavenie výkonu funkcie sudcu
-	vymedzenie zodpovednosti za škodu pri výkone súdnictva iba pri preukázaní úmyselného zavinenia
-	riešenie otázok v oblastiach zmien úpravy dočasného pozastavenia výkonu funkcie sudcu, podávania majetkových priznaní, úpravy zloženia disciplinárnych senátov, zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone funkcie, ako aj ďalších navrhovaných legislatívnych úprav
-	o analýzu činnosti Špeciálneho súdu a Najvyššieho súdu SR
-	upresniť analýzu činnosti vojenských súdov podľa kritérií hodnotenia ostatných súdov.
Pri úprave zloženia disciplinárnych senátov je potrebné vychádzať z Odporúčania (94) 12 prijaté výborom Rady Európy z 13.10.04 zloženie disciplinárnych senátov, čl. VI tak, aby odvolacie disciplinárne senáty boli zložené len zo sudcov Najvyššieho súdu SR.
Materiál je potrebné doplniť o jasné vymedzenie disciplinárnych deliktov s vypustením pojmu svojvôľa (nie je možné ho jasne definovať a je veľmi ľahko zneužiteľný) a jasne definovať disciplinárny delikt ako úmyselné protiprávne konanie podľa princípov trestného práva.
Súdna rada SR upozorňuje, že zabezpečenie činnosti súdnictva SR nevyhnutne vyžaduje finančné nároky na štátny rozpočet. Pre výkon súdnictva je potrebné vytvoriť materiálne podmienky pre výkon súdnictva, zvýšenie finančného krytia najmä pokiaľ ide o riešenie otázok budov súdov. Akútne je riešenie budovy Najvyššieho súdu SR a budovy súdov sídliacich v Košiciach, ako aj dokončenie rekonštrukcie na Krajskom súde v Prešove. Za najpriaznivejšiu alternatívu súdna rada považuje bezodplatný prevod správy budovy pre Najvyšší súd SR s tým, že v ďalších rokoch by boli potrebné kapitálové náklady na rekonštrukciu budovy. Ostatné alternatívy  sú nákladnejšie (výstavba novej budovy cca 600 mil. Sk, nájom budovy cca 27 mil. ročne). 
Súdna rada SR považuje za potrebné s dôvodnou požiadavkou navýšenia počtu sudcov upozorniť aj na potrebu navýšenia počtu osôb, ktoré participujú na výkone súdnictva – asistentov sudcov, vyšších úradníkov a ostatný pomocný personál. Podľa názoru Súdnej rady SR túto otázku je vhodné ucelene riešiť prípravou osobitného zákona o štátnej službe v justícii.
 Súdna rada SR konštatuje, že zaťaženie sudcov NS SR je mimoriadne vysoké. Od roku 2005 sa nápad takmer zdvojnásobil, pričom počet sudcov ostal ten istý a preto Súdna rada SR považuje za dôvodnú požiadavku, na ktorú viackrát poukázala, zabezpečiť asistentov sudcov.
Súdna rada SR poukazuje na dlhodobý a  pretrvávajúci problém realizácie prechodu najkvalitnejších sudcov na súdy vyššieho stupňa, pretože nie sú vytvorené dostatočné podmienky a motivačné stimuly. 
Súdna rada SR považuje za vhodné upraviť paušálne náhrady sudcov obdobne ako je to u sudcov Ústavného súdu SR a poslancov Národnej rady SR. 
Z hľadiska zachovania princípu rovnosti moci v právnom štáte súdna rada navrhuje doplniť materiál o to, aby nástupný plat sudcov okresných súdov bol na úrovni nástupného platu poslancov Národnej rady SR. Súdna rada zotrváva na svojom stanovisku a naďalej upozorňuje na potrebu odstránenia diskriminačného odmeňovania a ostatných zvýhodnení medzi sudcami špeciálneho súdu v porovnaní so sudcami ostatných súdov (platy a ďalšie naturálne pôžitky). 
Pokiaľ sa v materiáli naznačuje možnosť zavedenia dočasného sudcovského mandátu, súdna rada navrhuje ponechať doterajší právny stav.
  Súdna rada SR poukazuje na to, že navrhovaný revízny princíp v dovolacom konaní môže v konečnom dôsledku viesť k spomaleniu konania. Reálne hrozí nerešpektovanie ústavného práva občana na včasné súdne rozhodnutie a porušenie práva na spravodlivý proces v zmysle čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ľudských právach. Doterajšiu úpravu dovolacieho konania považuje Súdna rada SR za postačujúcu.
V časti materiálu dotýkajúcej sa vnútorných revízií súdov SR považuje súdna rada za potrebné zmeniť znenie materiálu tak, že doterajší stav revíznych činností považuje za vhodný. 
Výsledky revízie by sa mali prejaviť v dôslednej realizácii prijatých opatrení na odstránenie nedostatkov. Súdna rada SR považuje za potrebné zdôrazniť, že navrhované zameranie revízií na kvalitu rozhodovacej činnosti považuje súdna rada za neakceptovateľné, pretože kvalita sudcov sa má posudzovať na základe výsledkov rozhodovania o riadnych a mimoriadnych opravných prostriedkoch. Z poznatkov súdnej rady vyplýva, že doterajšia právna úprava je vyhovujúca a potrebná. 
K časti uvedenej v bode
4.3. „Opatrenia v oblasti kvality sudcov a súdnych rozhodnutí“ považuje Súdna rada SR doplniť v nasledovnom smere:
Súdna rada SR pokladá opatrenia navrhované v predloženom materiály v bode 4.3 za relevantné, pričom oblasť vzdelávania sudcov a súdnych úradníkov je naviac vhodné rozpracovať nasledovne:
Ďalej nahradiť odsek druhý a štvrtý a  pokračovať v texte nasledovne:
„Za rozhodujúce opatrenie v tomto bode považujeme samotné vzdelávanie sudcov a súdnych úradníkov, ktoré na zodpovedajúcej úrovni zabezpečuje Justičná akadémia na základe rozhodnutí relevantných subjektov (Súdnej rady SR a Rady Justičnej akadémie). V tomto kontexte by názov bodu 4.3. mal byť doplnený na 
„Opatrenia v oblasti kvality sudcov, súdnych rozhodnutí a vzdelávania“.
Za základnú prioritu považujeme konkrétne opatrenia zamerané na cielené vzdelávanie s výhľadovou perspektívou aj na dlhšie časové obdobie a zamerané na ďalšie profilovanie osobnosti sudcu, ktorý ako ústavný činiteľ musí napĺňať očakávania spoločnosti smerom k spravodlivému a nezávislému súdnemu rozhodovaniu.
Východiskom opatrení zvyšujúcich kvalitu sudcov a súdnych rozhodnutí v kontexte ich vzdelávania by malo byť akceptované vedomie a myslenie nielen sudcov v tom, že okrem toho, že sú národnými sudcami svojho štátu, sú aj sudcami Európskej únie, ktorej záväzné právne akty sú povinný vo svojich rozhodnutiach aplikovať. Naviac mnohé medzinárodné zmluvy majú v súlade s článkom 7 ods. 5 Ústavy SR prednosť pred zákonmi. V tomto smere osobitné postavenie má uplatňovanie Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
	Odborným garantom celého vzdelávacieho procesu justičnej obce musí byť Rada Justičnej akadémie. 
	Rôzne formy vzdelávania sudcov, justičných čakateľov a súdnych úradníkov zabezpečuje Justičná akadémia. Vzdelávanie sudcov a súdnych úradníkov musí vychádzať z obsahovej náplne vzdelávania schvaľovanej Súdnou radou po dohode s ministrom spravodlivosti na dlhšie časové obdobie než jeden rok. Rada Justičnej akadémie musí dôsledne zabezpečovať obsahovú náplň vzdelávania sudcov, ktorú premieta do ročných akademických plánov. 
Vzhľadom k znovu oživeniu inštitútu justičného čakateľa v blízkej budúcnosti bude potrebné diferencovať proces vzdelávania súdneho úradníka, ktorý sa bude zúčastňovať celoživotného vzdelávania od prípravného vzdelávania justičného čakateľa, ktorého vyvrcholením bude vykonanie odbornej justičnej skúšky. Až znovu oživením inštitútu justičného čakateľa ako poslednej cieľovej skupiny nastanú predpoklady pre dôsledné plnenie úloh vyplývajúcich zo zákona o Justičnej akadémii.
Celoživotné vzdelávanie sudcov bude pokračovať v súlade s koncepciou vzdelávania prijatou Radou Justičnej akadémie (napr. rozlíšenie vzdelávania funkčne mladších sudcov od starších sudcov a pod.). 
	Celoživotné vzdelávanie sudcov je potrebné zamerať najmä na: 
- ich postavenie ako subjektov súdnej moci, ktorej podstatou je tiež sudcovské tvorba práva, uplatňovanie právnych princípov v nadväznosti na výklad právnych predpisov v súlade s ústavou,
- kultiváciu osobnosti sudcu s dôrazom na rast jeho osobnosti, v snahe zvýšiť prestíž sudcovského stavu (orientovať vzdelávanie na etiku sudcu, etiku v práve, psychológiu osobnosti, komunikáciu s verejnosťou osobitne s médiami a pod.) a
- súdno-aplikačné problémy podľa jednotlivých právnych odvetví s osobitným zameraním na právo Európskej únie. 
Celoživotné vzdelávanie súdnych úradníkov je nutné zamerať na osvojenie si zručností potrebných na riadny výkon ich právomocí zverený právnymi predpismi v súlade s aktuálnou aplikačnou praxou.
Vzdelávanie sudcov, súdnych úradníkov, v budúcnosti aj justičných čakateľov je potrebné doplniť aj o oblasť efektívneho využívania počítačovej techniky a internetu so zameraním najmä na prácu s právnickým softvérom a internetom (vyhľadávanie právnych predpisov, vrátane medzinárodných zmlúv a právnych aktov EÚ, rozhodnutí súdov a iných informácií relevantných pre rozhodovaciu činnosť).
V rámci vzdelávania je nutné rozvíjať aj nedostatočné schopnosti pracovníkov justície v oblasti efektívneho využitia počítačovej techniky, dostupného právnického softvéru a internetu pri bežnej aplikačnej praxi (potreba systematického vzdelávania v oblasti). Výhľadovo u administratívnych pracovníkov je dôvodné zaviesť povinnosť absolvovania školenia na získanie ECDL certifikátu.
Významným faktorom je tiež dôsledné sledovanie plnenie zákonnej povinnosti sudcu vzdelávať sa, najmä prostredníctvom zavedenia určitého minimálneho počtu hodín (resp. počtu vzdelávacích akcií), ktoré by bol sudca povinný absolvovať na vzdelávacích aktivitách organizovaných justičnou akadémiou. Účasť sudcov na vzdelávacích aktivitách musí byť zverejňovaná na internetovom portáli Justičnej akadémie. Následne je nutné podmieniť kariérny postup sudcu vyhodnotením jeho účasti na aktivitách akadémie, vrátane jeho pôsobenia ako externého člena pedagogického zboru.“

2.	Prerokovanie návrhu kandidáta na predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 224/08) 

Predseda súdnej rady konštatoval, že  zmysle Rokovacieho poriadku Súdnej rady SR majú členovia súdnej rady prerokovať návrhy kandidátov na predsedu NS SR a odovzdal slovo podpredseníčke súdnej rady a požiadal ju o uvedenie tohto bodu. 
Podpredsedníčka súdnej rady oznámila, že Zhromaždenie sudcov NS SR predložilo návrh kandidáta na predsedu NS SR sudcu NS SR, JUDr. Milana Karabína. 
Taktiež bol súdnej rade predložený návrh od sudcov NS SR. Sudcovia NS SR predložili návrh kandidáta na predsedu NS SR, JUDr. Milana Karabína. 
Otvorila rozpravu k tomuto bodu programu. 
JUDr. Švecová mala pripomienku k počtu sudcov prítomných  na Zhromaždení sudcov NS SR. Iné pripomienky vznesené členmi súdnej rady neboli. K pripomienke JUDr. Švecovej navrhla podpredsedníčka súdnej rady, aby bolo zasadnutie prerušené a aby bola prizvaná osoba, ktorá zápisnicu vyhotovila. JUDr. Karabín na vysvetlenie uviedol, že bol prítomný na tomto zhromaždení, avšak nedostal hlasovací lístok, nakoľko bol navrhnutý ako kandidát. 
Podpredsedníčka súdnej rady navrhla prijať uznesenie, že predložené návrhy kandidáta na predsedu NS SR Milana Karabína, a to návrh Zhromaždenia sudcov NS SR, ako aj návrh sudcov NS SR, spĺňajú zákonom a rokovacím poriadkom súdnej rady SR určené podmienky.  

Hlasovanie:
Za: 13
Proti: 0
Zdržali sa: 1
Nehlasoval: JUDr. Karabín.

Uznesenie č.  350
Súdna rada konštatuje, že predložené návrhy kandidáta na predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky Milana Karabína, a to návrh Zhromaždenia sudcov Najvyššieho súdu SR, ako aj návrh sudcov Najvyššieho súdu SR, spĺňajú zákonom a rokovacím poriadkom Súdnej rady SR určené podmienky.  

3.	Prerokovanie žiadosti predsedu Krajského súdu v Žiline o člena do výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie 3 miest predsedov senátov pre občianskoprávne kolégium Krajského súdu v Žiline, 1 miesta predsedu senátu pre obchodno-správne kolégium Krajského súdu v Žiline a 1 miesta predsedu senátu pre trestné kolégium Krajského súdu v Žiline (1 Ksr 276/08) 

Predseda súdnej rady navrhol určiť člena súdnej rady do výberovej komisie na výberové konanie.
Za člena do výberovej komisie bol v diskusii navrhnutý JUDr. Daniel Hudák.

Hlasovanie:
Za: 14
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Uznesenie č.  351
Súdna rada schvaľuje člena do výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie 3 miest predsedov senátov pre občianskoprávne kolégium Krajského súdu v Žiline, 1 miesta predsedu senátu pre obchodno-správne kolégium Krajského súdu v Žiline a 1 miesta predsedu senátu pre trestné kolégium Krajského súdu v Žiline, JUDr. Daniela Hudáka.

4.	Prerokovanie výzvy Krajského súdu v Bratislave č. 1 S 135/08 zo dňa 8.9.2008 na vyjadrenie sa k žalobe žalobcu JUDr. Stanislav Sojka, PhD., sudcu Okresného súdu Michalovce proti žalovaným: 1/ Súdna rada Slovenskej republiky a 2/ Minister spravodlivosti Slovenskej republiky o preskúmanie zákonnosti uznesenia Súdnej rady Slovenskej republiky č. 317 zo dňa 2.7.2008 (1 Ksr  216a/08)

Predseda súdnej rady konštatoval, že materiál prišiel dnes ráno, ale keďže sa má súdna rada vyjadriť do 15 dní, predseda súdnej rady zaradil tento bod programu, aby súdna rada vyjadrila, či chce aby bolo pojednávanie verejné a zároveň treba stanoviť zástupcu za súdnu radu. 
JUDr. Hudák navrhol, aby bolo prerušené rokovanie o tomto a prerokované to na konci zasadnutia.
Predseda súdnej rady prerušil rokovanie o tomto bode s tým, že sa bude hlasovať na konci zasadnutia. 
V závere zasadnutia členovia súdnej rady rozhodli, že chcú verejné zasadnutie. Za člena, ktorý zastúpi súdnu radu bol navrhnutý JUDr. Novák. JUDr. Usačevová navrhla JUDr. Petríkovú. JUDr. Petríková navrhla zvoliť advokáta z advokátskej komory. JUDr. Usačevová navrhla vytvoriť komisiu a následne, aby súdnu radu zastúpila JUDr. Švecová. JUDr. Švecová navrhla JUDr. Hanzelovú. Do komisie predseda súdnej rady navrhol JUDr. Usačevovú, JUDr. Kožíkovú, JUDr. Švecovú. 

Hlasovanie: JUDr. Usačevová
Za: 15
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: JUDr. Kožíková
Za: 15
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: JUDr. Švecová
Za: 15
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Uznesenie č.  352
Súdna rada nesúhlasí s prejednaním veci bez nariadenia pojednávania vo veci JUDr. Stanislava Sojku, PhD. vedenej na KS v BA pod sp. zn. 1 S 135/08. Určuje komisiu na prípravu návrhu vyjadrenia Súdnej rady SR v zložení: JUDr. Mária Usačevová, JUDr. Helena Kožíková, JUDr. Daniela Švecová.

5.		Prerokovanie postupu spracovania pripomienok k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov (1 Ksr 280/08)

Predseda súdnej rady navrhol zložiť komisiu, ktorá by pripravila do najbližšieho zasadnutia, t.j. do 30.9. návrh stanoviska s pripomienkami.  Do komisie boli navrhnutí: JUDr. Marková, JUDr. Bajánková, JUDr. Šimonová v termíne do 26.9.08 tak, aby v tento deň mohlo byť stanovisko doručené členom súdnej rady. 

Hlasovanie: JUDr. Marková
Za: 10
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: JUDr. Bajánková
Za: 14
Proti: 0
Zdržali sa: 0

Hlasovanie: JUDr. Šimonová
Za: 14
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: o návrhu uznesenia:
Za: 15
Proti: 0
Zdržali sa: 0

Uznesenie č.  353
Súdna rada vytvára komisiu na spracovanie návrhu pripomienok k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov: JUDr. Anna Marková, JUDr. Jana Bajánková, JUDr. Gabriela Šimonová v termíne do 26.9.08 tak, aby v tento deň mohlo byť stanovisko doručené všetkým členom súdnej rady.

	Po ukončení tohto bodu rokovania predseda súdnej rady vyhlásil prestávku a pozval prítomných členov súdnej rady na obed.

Po skončení prestávky podpredsedníčka súdnej rady konštatovala, že na zasadnutí súdnej rady nie je prítomný JUDr. Karabín, ktorý oznámil, že nebude ďalej viesť rokovanie súdnej rady, pretože sa s týmto bodom nestotožňuje. Ďalej je neprítomná JUDr. Hanzelová z neznámych dôvodov.

Prerokovanie návrhu na zaujatie stanoviska k zachovaniu podstaty právneho štátu 

Podpredsedníčka súdnej rady navrhla zvoliť komisiu, ktorá pripraví návrh uznesenia. Do komisie boli navrhnutí: JUDr. Mária Usačevová, JUDr. Helena Kožíková, JUDr. Anna Marková, JUDr. Igor Burger, Doc. Mária Bujňáková.
JUDr. Mária uviedla, že z dohľadového spisu Generálnej prokuratúry je zrejmé, že prišlo k úniku informácii v písomnej podobe do rúk osoby, ktorá s touto informáciou nemôže pracovať a navyše ju aj medializovala. Súdna rada ako orgán kompetentný by mal k tomuto zaujať stanovisko.

Hlasovanie: JUDr. Mária Usačevová
Za: 13
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: JUDr. Helena Kožíková
Za: 13
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: JUDr. Anna Marková
Za: 13
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: JUDr. Igor Burger
Za: 13
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: Doc. Mária Bujňáková
Za: 13
Proti: 0
Zdržali sa: 1

Hlasovanie: o návrhu uznesenia:
Za: 14
Proti: 0
Zdržali sa: 0

Uznesenie č.  354
Súdna rada SR ako vrcholný orgán súdnej moci, majúc na zreteli integritu a podstatu právnej istoty v právnom štáte, vyzýva generálneho prokurátora SR, aby do 30.9.2008 zaujal stanovisko k spôsobu zadovažovania informácií zo spisov prokuratúry, ktoré sú predmetom určitého stupňa utajenia a môžu byť používané iba tak, aby nimi nemohli disponovať osoby nepovolané. 

Zapísala:	Overil:
Jana Filipková		JUDr. Mária Usačevová