Zápisnica zo 51. zasadnutia Súdnej rady Slovenskej republiky
z 28. septembra 2010

Prítomní:
1)	JUDr. Štefan Harabin 
2)	JUDr. Jana Bajánková – zúčastnila sa 1. bodu
3)	Doc. Mária Bujňáková 
4)	JUDr. Igor Burger
5)	JUDr. Ján Burik – zúčastnil sa 1. bodu
6)	JUDr. Viliam Dohňanský
7)	JUDr. Ida Hanzelová 
8)	JUDr. Daniel Hudák - neprítomný
9)	JUDr. Peter Hulla
10)	JUDr. Jozef  Janík 
11)	JUDr. Helena Kožíková - zúčastnila sa 1. bodu
12)	JUDr. Anna Marková 
13)	JUDr. Richard Molnár
14)	JUDr. Bohumil Novák - neprítomní
15)	JUDr. Juraj Sopoliga – zúčastnil sa 1. bodu
16)	JUDr. Gabriela Šimonová 
17)	JUDr. Daniela Švecová – zúčastnila sa 1. bodu
18)	JUDr. Mária Usačevová

51. rokovanie Súdnej rady Slovenskej republiky otvoril a viedol predseda Súdnej rady Slovenskej republiky (ďalej len "súdna rada") a zároveň skonštatoval, že súdna rada je uznášaniaschopná.  

Návrh programu zasadnutia bol členom súdnej rady predložený v písomnej podobe a po diskusii bol schválený nasledovný program zasadnutia:

1.	Prijatie zahraničnej delegácie vedenej Lord Justice John Thomasom, prezidentom Európskej siete súdnych rád

2.	Žiadosť predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky o vymenovanie člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta sudcu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 322/2010)

3.	Žiadosť ministerky spravodlivosti o zabezpečenie potrebných opatrení a predloženie vláde Slovenskej republiky nových kandidátov na piatich ad hoc sudcov Slovenskej republiky do Európskeho súdu pre ľudské práva (1 Ksr 325/2010)

Rôzne

4.	Informácia JUDr. Karola Kučeru o vzdaní sa funkcie sudcu disciplinárneho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 324/2010)

5.	Reakcia JUDr. Jany Zemkovej, Phd. a JUDr. Evy Stykovej na neschválenie kandidátov na ad hoc sudcov do Európskeho súdu pre ľudské práva (1 Ksr 327/2010                              a 1 Ksr 321/2010)

6.	Zaslanie listín JUDr. Pavla Polakoviča k podanému podnetu na disciplinárne stíhanie 
(1 Ksr 230/2010)

JUDr. Šimonová navrhla doplniť program o nasledovný bod:

-	Návrh predsedníčky Krajského súdu v Bratislave na dočasné pridelenie JUDr. Romana Bolebrucha, sudcu Okresného súdu  Bratislava IV, na výkon funkcie sudcu na  Krajský súd  Bratislava ( 1 Ksr 305/2010)

Predseda Súdnej rady navrhol doplniť program o nasledovný bod:

-	Zmena člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta predsedu senátu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 283/2010)

K upravenému programu zasadnutia:

Hlasovanie: 
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1021
Súdna rada Slovenskej republiky schvaľuje upravený program 51. zasadnutia o nasledovné body:
-	Návrh predsedníčky Krajského súdu v Bratislave na dočasné pridelenie JUDr. Romana Bolebrucha, sudcu Okresného súdu  Bratislava IV, na výkon funkcie sudcu na  Krajský súd  Bratislava ( 1 Ksr 305/2010)

-	Zmena člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta predsedu senátu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 283/2010)

Za overovateľa zápisnice bola navrhnutá doc. JUDr. Mária Bujňáková a za zapisovateľku Lucia Hučková.

Hlasovanie o overovateľovi zápisnice: doc. JUDr. Mária Bujňáková, CSc.
Za: 10
Proti: 0
Zdržali sa: 1
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1022
Súdna rada Slovenskej republiky schvaľuje za overovateľa zápisnice doc. JUDr. Máriu Bujňákovú, CSc. a za zapisovateľku zasadnutia Luciu Hučkovú.

1.	Prijatie zahraničnej delegácie vedenej Lord Justice John Thomasom, prezidentom Európskej siete súdnych rád

Predseda Súdnej rady privítal Lorda Thomasa, povedal, že je poctený návštevou delegácie zo zahraničia.
Odovzdal slovo prezidentovi ENCJ.
Lord Thomas poďakoval za priateľské privítanie v podmienkach, ktoré nie sú jednoduché pre slovenskú justíciu. Dodal, že je dôležité, aby sa sudcovia podieľali na zachovávaní spravodlivosti a aby sa mohli spoľahnúť jeden na druhého. Napriek tomu, že krajiny majú rôzne spôsoby vykonávania spravodlivosti, zistil, že hlavná myšlienka je veľmi podobná. Je najdôležitejšie, aby bol sudca kompetentný v danej oblasti a nezávislý. Preto sú dôležité aspekty menovania a vzdelávania sudcov. Ďalšia oblasť, ktorej sa  ENCJ venuje je kvalita rozhodovacej činnosti, to znamená, aby sa rozhodovalo v primeranom čase, aby nebolo veľké množstvo starých nerozhodnutých prípadov. Preto je veľmi cenné, že mohli prísť na Slovensko, je to dôležité hlavne pre justíciu v Európe. 
Pán predseda otvoril diskusiu k otázkam, ktoré sú aktuálne.

JUDr. Sopoliga poznamenal, že je rád, že je možnosť diskusie a vypočutia si nových legislatívnych zmien. Uviedol, že základným problémom, ktorý pociťuje je skutočnosť, že podľa legislatívnych návrhov sa vraciame do obdobia pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie. Z toho materiálu vychádzal aj ústavodarca, keď došlo k zmene ústavy v roku 2001 a aj dôvodová správa dokazuje, že základným motívom je kritická správa. Obsah konštatoval základnú myšlienku, že je bezdôvodné posilnenie výkonnej moci na úkor súdnej. Minister mal výlučné právo menovať sudcov, takže minister ako politik mohol pomocou osôb prezentovať názory výkonnej moci. Teraz sa navrhuje zmena, ktorá je pre sudcov ťažko akceptovateľná. 
Napríklad v prípade, ak by začalo trestné stíhanie voči sudcovi, nastupuje dočasné pozastavenie výkonu funkcie sudcu. Navrhované riešenie spočíva v tom, že by Ústavný súd neparticipoval vydaním súhlasu, to znamená, že by ktorýkoľvek vyšetrovateľ mohol začať stíhanie, z hľadiska systémovej nezávislosti a odbornej kvalifikovanosti, by mal byť vyšší odborník ako plénum Ústavného súdu. Policajt aj vyšetrovateľ podlieha svojim nadriadeným, u nás je určený systém, kde minister vnútra vyberá prezidenta policajného zboru  a aj nadriadených pracovníkov.
Ďalej pokračoval k oblasti rozpočtu. V novele  v roku 2006 sa zaviedol v súlade s ústavou podrobný proces participovania súdnej rady na tvorbe rozpočtu pre justíciu, z hľadiska ich východísk. Je to ústavná kompetencia súdnej rady a odňatie zákonom nemožno považovať za ústavné. Bol zavedený model, že stanovisko Súdnej rady musí byť predmetom rokovania vlády a parlamentu. Súčasná navrhovaná úprava je taká, aby sa rozpočet upravoval v limite, ktorý určuje vláda. To sú základné okruhy, pre ktoré súdna rada, sudcovské rady a stavovské organizácie sudcov majú negatívny postup. Nedôveru v postupe súdu vytvoril aj zvolený legislatívny postup, kedy bol podaný návrh na novelu bez toho, že by sa dodržal zákon o Súdnej rade, z ktorého vyplýva povinnosť súdnej rady, dať na rokovanie vlády návrh  novely až po prerokovaní so súdnou radou. Nerešpektovanie zákona vládou a Ministerstvom spravodlivosti  Slovenskej republiky vyvoláva rozpaky u sudcov, pretože sudcovia sú povinní dodržiavať právo, platí to aj o výkonnej moci. Máme právny štát, teda ide o vládu zákona, nie o vládu vlády. 

Pán predseda uviedol, že sa predkladá  aj návrh o odňatí samostatnej rozpočtovej kapitoly Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a Súdnej rady, čo je v rozpore s Budapeštianskou deklaráciou – súdna rada musí byť ekonomicky samostatná. Samostatné teraz sú, ale navrhuje sa, aby sa dostali ekonomicky pod podriadenosť ministra spravodlivosti. Je jasné, že ide o snahu politickej moci ovládnuť otázku personálneho výberu, ale aj ekonomickej oblasti, donútiť súdnu moc rozhodovať tak, ako si to výkonná moc predstavuje.

JUDr. Burger spomenul, že je potrebné mať vzájomné informácie  o vývoji v justícii v Európskej únii vzhľadom na prehlbovanie dôvery medzi sudcami. 
Lorda Thomasa sa opýtal ako vidí úlohu ENCJ pri upevňovaní nezávislosti súdnictva v tej ktorej krajine v prípadoch, kde je snaha posilňovania výkonnej moci na úkor súdnej.

Lord Thomas uviedol,  že existujú dva body. Aby princípy na základe ktorých funguje nezávislosť súdnictva, teda nominácia a vzdelávanie boli zachované.
Po druhé ide o to, že v krajinách by súdna rada a kompetentné orgány zabezpečili kvalitu spravodlivosti. Takže je to nezávislosť a zodpovednosť za jej výkon. Podstatné je pevné formulovanie stanovísk. Je zrejmé, že väčšina týchto princípov sú spoločné. 
Pre ENCJ je dôležité jasne formulovať a sledovať tieto princípy, avšak nie je možné ísť nejako hlbšie, uviedol dva príklady: pokiaľ ide o dokumenty o nezávislosti, je uvedené, že menovať sudcov majú orgány zložené zo sudcov, a po druhé, proces vzdelávania by mal byť pod kontrolou a riadením sudcov pomocou orgánov nezávislých od výkonnej a zákonodarnej moci. Tieto dva princípy sú jasné.

JUDr. Hanzelová: Súdna rada predkladá prezidentovi Slovenskej republiky návrhy na menovanie sudcov. V novom návrhu zákona sa súdna rada zaväzuje prideliť sudcu podľa výsledkov výberového konania. Z počtu päťčlennej výberovej komisie súdna rada nominuje však len jedného člena. to znamená, že sa porušuje princíp o ktorom tu hovoril pán Thomas. Budú tu aj zástupcovia tretieho sektora, toto je najväčšia bolesť, že zákonom sa mení ústavou deklarovaný princíp.
K otázke financovania súdov, treba uviesť, že rozpočet sa tvorí mimo justície, mimo poznania toho. v našich otázkach sa premieta už 10 rokov, rozpočet sa tvorí mimo justície, mimo poznania toho, čo súdy potrebujú. Súdna rada má právo sa vyjadriť k návhru rozpočtu, avšak tento ústavný princíp sa porušuje, lebo návrh rozpočtu súdna rada k dispozícii nemá. 

Predseda Súdnej rady uviedol, že ho zaujalo to, čo povedal Lord Thomas, teda že súdna rada je zodpovedná za stav súdnictva. Súdna rada zistila viaceré pochybenia zo strany sudcov, a preto sa nimi veľmi vážne zaoberala a podala disciplinárne návrhy. Súdna rada sa zodpovednosti nevyhýba, len v dnešnej legislatívnej podobe nemá možnosti, aby materiálno technologicky zabezpečila úroveň súdnictva.
Spomenul, že ministerka spravodlivosti chce takú koncepciu, aby 200 sudcov odišlo do dôchodku s tým, že treba ušetriť peniaze. Nevie, kto ich okamžite nahradí. Súdnictvo sa dostane do stavu pred rokom 2006, keď bolo 72 tisíc spisov starších ako tri roky.  Počas obdobia 2006 ža 2010 bol rozšírený počet sudcov takmer o 200. Ministerstvo spravodlivosti chce teraz znížiť počet sudcov.  Za toto súdna rada nemôže niesť zodpovednosť. Kompetencie súdnej rady sa idú znižovať, ide sa do obdobia pred rok 1989.

JUDr. Švecová sa spýtala, akým spôsobom môže ENCJ pomôcť pri riešení problému. Či ide o odporúčania, alebo môže vo veci aj konať.

Lord Thomas uviedol, že v tejto oblasti existuje medzera v Európskej únii, pretože neexistuje mechanizmus zabezpečovania týchto princípov. Dôvod je asi politický, myslím že ministerstvo spravodlivosti  v žiadnej krajine nechce, aby existoval nezávislý orgán Európskej únie, ktorý by hovoril, že existuje systém, ktorý nie je dobrý. Preto povedal, že je dôležité, aby sudcovia zabezpečili princípy a eliminovali tlak na porušovanie princípov. 

JUDr. Dohňanský povedal, že každý štát Európskej únie pred vstupom do únie musel preukázať, že právny poriadok je v súlade s normami EÚ. Slovenská republika v rokoch                  1997-2004 rešpektovala odporúčania rady a ďalších orgánov EÚ, teda sa spýtal do akej miery je možné z postu prezidenta ENCJ sledovať, že Slovenská republika po vstupe do EÚ, či v ďalšom období, tieto štandardy úsilím politickej moci a štruktúr nestráca. Jeho názor je taký, že sudcovia sú neistí z týchto návrhov, pretože politická moc chce zvrátiť súčasnú právnu úpravu, čo je poľutovania hodné, že politická garnitúra v rokoch 1998 - 2005 súčasnú úpravu prijala a tá istá politická garnitúra to chce zmeniť.

Lord Thomas poznamenal, že ak krajina vstúpi do EÚ, štandardy sú preskúmané a schválené. Potom neexistuje mechanizmus a ďalší vývoj sa nekontroluje, teda či tieto štandardy sú dodržiavané naďalej.  ENCJ vedie diskusie s Európskou komisiou, navrhli, aby sa ustanovil orgán, ktorý by robil dohľad nad súdnictvom krajín EÚ. 

JUDr. Burger reagoval na otázku financií. Za čas, čo je v justícii, sudcovia boli v prvej línii, pokiaľ išlo o to, komu čo ubrať. Myslí si, že výkonná moc by si mala uvedomiť, že sudcov nie je tak veľa, že tým čo sa im uberie, by bolo významné pre Ministerstvo financií Slovenskej republiky. Na druhej strane, rozhodnutia sudcov v oblasti obchodných sporov a inde majú priamy dopad na ekonomiku krajiny. Bolo by na mieste, aby si každá výkonná moc dala do vzájomného pomeru, čo získa, keď bude šetriť na justícii a aký to bude mať ekonomický dopad na krajinu. 

JUDr. Hanzelová uviedla, že všetci vedia, aký je podiel rozpočtu na HDP u armády, aké prostriedky treba vynaložiť v súvislosti so vstupom do NATO, vykazuje sa podiel školstva, zdravotníctva, ale nestretávame sa s tým, aký je podiel rozpočtu pre výkon spravodlivosti na HDP. U nás aj v iných štátoch sa tvrdí, že súdnictvo je drahé, ale asi by sme boli všetci prekvapení, aký je skutočný podiel rozpočtu súdov na hrubom domácom produkte.

Lord Thomas spomenul, že pokiaľ ide o zber údajov, jedinú prácu vykonal Výbor pre efektivitu súdnictva. Je dôležité mať informácie aj z iných krajín. Tento výbor na základe spolupráce s expertmi zistil sumy, ktoré sa vynakladajú na právnu pomoc a tlmočníkov. Naráža sa na problém, kedy je ťažké porovnať jednotlivé krajiny. Preto je dôležité pracovať v tejto oblasti. Je dôležité, aby súdna rada ukázala čo robí, u nás predseda rady a najvyššieho súdu zvolal tlačovú konferenciu, pretože, ak nebudeme poukazovať na dobrú prácu, iní poukážu na to zlé.

JUDr. Sopoliga uviedol, že je zrejmé vzhľadom na reálne kroky vlády, že sa odbúravajú tie systémové prvky nezávislosti, ktoré na základe odporúčania expertov EÚ boli zabudované ústavnou zmenou. Nevylučuje, že sa to môže diať aj v iných krajinách EÚ. V rámci ENCJ by bolo dobré sa zaoberať týmito problémami. Špecialitou Slovenska, možno aj iných krajín vo vzťahu masmédiá a justícia je, že sa v praxi nejaví reálne záujem masmédií o chod justície. Keď reagovali na skreslené informácie a poskytli ich masmédiám, stanoviská vôbec neboli zverejnené. Masmédiá napomáhajú vytvoriť nereálny negativistický obraz o súdnictve a chode sudcov. Vytvára sa obraz, že je záujem, neinformovať o tom, čo a za akých podmienok sa robí. 

Lord Thomas reagoval, že jedna z vecí v tejto súvislosti je, že v mnohých krajinách, mnohí sudcovia nechápali vysvetľovanie verejnosti. V niektorých krajinách si určili zamestnanca, ktorý sa venuje verejnosti, vysvetľuje ľudom, aké prípady boli, aké boli ťažkosti pri riešení.

JUDr.  Harabin: ako už spomenul,  keď bol ministrom spravodlivosti, navýšili počet sudcov, zaviedol hovorcov na súdoch. Odchádzajúca vláda im počty navýšila, ale momentálna výkonná moc chce zobrať kapitolu a znížiť aparát. Ekonomický aparát sa odbúrava.
Časť médií je absolútne skorumpovaných, je tu vše 1400 sudcov. Je tu i skupina asi 20 sudcov, ktorí podporujú politizáciu justície ministrom spravodlivosti. Sú podozriví z porušenia deliktov, táto skupina, keď niečo povie, sú plné médiá, ale ak povie zvyšná väčšina, v médiách nie je nič. Ak urobíte tlačovú konferenciu, neuvedú tam všetko, ale iba to, či sudca mal odmenu, alebo nie. Hovorcovia na krajských súdoch informujú o kauzách, ktoré sa konajú, sú rozhodnuté, čiže máme inú situáciu, ako iné krajiny, ale to neznamená, že by sme sa vzdali úsilia prezentovať názory súdnej rady. Priamo im naše rozhodnutia, stanoviská a vyjadrenia zasielame, či už sudcom, sudcovským radám alebo médiám. 
Predseda súdnej rady poďakoval za návštevu delegácie a vyjadril potešenie z návštevy.

2.	Žiadosť predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky o vymenovanie člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta sudcu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky                       (1 Ksr 322/2010)

Členovia Súdnej rady po prerokovaní žiadosti predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky o vymenovanie člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta sudcu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky hlasovali nasledovne:

Hlasovanie: JUDr. Jozef Janík
Za: 10
Proti: 0
Zdržali sa: 1
Neprítomní: 7

Hlasovanie: Náhradník - JUDr. Viliam Dohňanský
Za: 10
Proti: 0
Zdržali sa: 1
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1023
Súdna rada Slovenskej republiky schvaľuje za člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta sudcu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky JUDr. Jozefa Janíka, za náhradníka JUDr. Viliama Dohňanského.

3.	Žiadosť ministerky spravodlivosti Slovenskej republiky o zabezpečenie potrebných opatrení a predloženie vláde Slovenskej republiky nových kandidátov na piatich ad hoc sudcov Slovenskej republiky do Európskeho súdu pre ľudské práva (1 Ksr 325/2010)

Členovia Súdnej rady po prerokovaní žiadosti ministerky spravodlivosti Slovenskej republiky o zabezpečenie potrebných opatrení a predloženie vláde Slovenskej republiky nových kandidátov na  piatich ad hoc sudcov Slovenskej republiky do Európskeho súdu pre ľudské práva hlasovali nasledovne:

Hlasovanie:
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1024
Súdna rada vyzýva oprávnené subjekty, aby predložili návrhy kandidátov na ad hoc sudcov Slovenskej republiky do Európskeho súdu pre ľudské práva.

4.	Informácia JUDr. Karola Kučeru o vzdaní sa funkcie sudcu disciplinárneho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 324/2010)

Členovia Súdnej rady po prerokovaní informácie JUDr. Karola Kučeru o vzdaní sa funkcie sudcu disciplinárneho súdu Slovenskej republiky (predseda senátu 1Ds) hlasovali nasledovne:

Hlasovanie:
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Predseda Súdnej rady navrhol za predsedu disciplinárneho senátu 1 Ds JUDr. Renátu Janákovú.

Hlasovanie: JUDr. Renáta Janáková 
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1025
Súdna rada Slovenskej republiky berie na vedomie informáciu JUDr. Karola Kučeru o vzdaní sa funkcie sudcu disciplinárneho súdu, schvaľuje JUDr. Renátu Janákovú za predsedníčku senátu 1 Ds a Dodatok č. 6 k Rozvrhu práce Disciplinárneho súdu Slovenskej republiky.

Uznesenie č. 1026
Súdna rada Slovenskej republiky žiada sudcovské rady, aby predložili návrh na náhradníka za Súdnu radu Slovenskej republiky do Disciplinárneho súdu Slovenskej republiky.

5.	Reakcia JUDr. Jany Zemkovej, Phd. a JUDr. Evy Stykovej na neschválenie kandidátov na ad hoc sudcov do Európskeho súdu pre ľudské práva                      (1 Ksr 327/2010 a 1 Ksr 321/2010)

Členovia Súdnej rady po prerokovaní reakcie JUDr. Jany Zemkovej, Phd. a JUDr. Evy Stykovej na neschválenie kandidátov na ad hoc sudcov do Európskeho súdu pre ľudské práva hlasovali nasledovne:

Hlasovanie:
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1027
Súdna rada Slovenskej republiky berie na vedomie reakciu JUDr. Jany Zemkovej, Phd. a JUDr. Evy Stykovej na neschválenie kandidátov na ad hoc sudcov do Európskeho súdu pre ľudské práva.

7.	Zaslanie listín JUDr. Pavla Polakoviča k podanému podnetu na disciplinárne stíhanie 
(1 Ksr 230/2010)

Členovia Súdnej rady po prerokovaní listín JUDr. Pavla Polakoviča k podanému podnetu na disciplinárne stíhanie hlasovali nasledovne:

Hlasovanie:
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1028
Súdna rada Slovenskej republiky pozve na zasadnutie súdnej rady otca  a sestru JUDr. Pavla Polakoviča a poveruje Kanceláriu Súdnej rady Slovenskej republiky zabezpečiť predmetný zberný spis.

8.	Návrh predsedníčky Krajského súdu v Bratislave na dočasné pridelenie                  JUDr. Romana Bolebrucha, sudcu Okresného súdu  Bratislava IV, na výkon funkcie sudcu na  Krajský súd  v Bratislave ( 1 Ksr 305/2010)

Členovia Súdnej rady po prerokovaní návrhu predsedníčky Krajského súdu v Bratislave na dočasné pridelenie JUDr. Romana Bolebrucha, sudcu Okresného súdu  Bratislava IV, na výkon funkcie sudcu na  Krajský súd  v Bratislave hlasovali nasledovne:

Hlasovanie:
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1029 
Súdna rada Slovenskej republiky dočasne prideľuje JUDr. Romana Bolebrucha, sudcu Okresného súdu Bratislava IV, na výkon funkcie sudcu na Krajský súd v Bratislave na dobu od 1. novembra 2010 do 31. októbra 2011.

9.	Zmena člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta predsedu senátu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (1 Ksr 283/2010)

Do výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta predsedu senátu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky bol namiesto JUDr. Daniela Hudáka navrhnutý JUDr. Richard Molnár.

Hlasovanie: JUDr. Richard Molnár
Za: 10
Proti: 0
Zdržali sa: 1
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1030 
Súdna rada Slovenskej republiky schvaľuje za člena výberovej komisie na výberové konanie na obsadenie jedného voľného miesta predsedu senátu trestnoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky JUDr. Richarda Molnára.

 JUDr. Štefan Harabin, predseda Súdnej rady Slovenskej republiky uviedol, že poslanci 
Národnej rady Slovenskej republiky mu neumožnili dvakrát vystúpiť v pléne Národnej rade Slovenskej republiky k legislatívnym návrhom týkajúcim sa justície. V súvislosti s uvedeným,  členovia súdnej rady prijali uznesenie, o ktorom hlasovali:

Hlasovanie: 
Za: 11
Proti: 0
Zdržali sa: 0
Neprítomní: 7

Uznesenie č. 1031
Súdna rada Slovenskej republiky súhlasí, pokiaľ nebude umožnené vystúpiť v Národnej rade Slovenskej republiky predsedovi  Súdnej rady Slovenskej republiky, aby názory Súdnej rady Slovenskej republiky  k predkladaným legislatívnym návrhom predniesol  jeden z poslancov. 

Overovateľ:				                                                          Zapísala: